Ja tämän Aamukahvin emäntänä toimin minä Leppäsen Laura
Navitas kehitykseltä ja meillä on hyvät puheenvuorot
puutuoteteollisuuden sivuvirtojen hyödyntämisestä.
Aamukahvit tallennetaan eli olette huomannut, että siellä on
on ilmestynyt tallennus nappi, tallennuksesta vastaa tuolla
Miika Virtanen Savonia-ammattikorkeakoulun
puolelta ja ja aamukahvit on sitten nähtävissä meidän
verkkosivuilla kiertotaloudella.fi myöhemmin.
Mutta minäpä päästään oikeastaan tässä vaiheessa meidän
pääesiintyjät lauteille. Eli aloitatko Samu sinä?
Oman esityksen.
Mitä Savopak Oy tekee ja mimmoista sivu- ja hukkavirtaa
teillä syntyy ja kuinka sitä sitten hyödynnetään. Ole hyvä.
-Juu kiitoksia.
Jaan tuosta tuon näytön, näkyykö kaikille?
Kyllä näkyy. No niin hyvä. Eli Parviaisen Samu Savopakilta
tuolta Varkaudesta.
Tuotesuunnittelijana toimin tässä ja.
Tuota tuota lähdetäänpäs sitten liikkeelle eli otetaan tuolta
ensimmäinen dia eli vähän historiaa. Elikkä mitenkä on
Savopak
Tullut tähän missä nyt ollaan eli perustettu vuonna.
1969, A. Ahlströmin pakkaustuotanto.
Kun ulkoistettiin aikanaan niin Artturi Määttä ja Aarne Tamminen
ostivat silloin tuon pakkaustuotantopuolen ja
tuotteena tuolla on valmistettu leipomolaatikoita,
termopakkauksia, työkalulaatikoita
Ja puolustusvoimille.
Pakkauksia ja julkinen sektori on ollut siinä aikaa yksi tuota
tuota merkittävä sektori sitten ja.
Osaksi OR groupia eli Mikkeliläistä perheyritystä
vuonna 1984.
Ja.
OR groupilla ollut sitten aikanaan myöskin
kuormalavatehdasta ja parlan parkettia ja liimalevyä ja
kiepin sahaa Mäntyharjulla ja sitten.
Tuota tämmöistä kotimaista kaiutin sarjaa kun OR kaiutin
nyt sitten.
Tänä päivänä ei ole kuin enää Savopak, joka on myöskin tässä
viime vuosina omaksi yhtiökseen palautettu.
Ja tota.
Yhdeksänkymmentäluvulla tuotevalikoima laajentunut
sitten kokoontaitettaviin vanerisiin vientipakkauksiin ja
pakkausten vientiä sitten Eurooppaan ja käytännössä
kaikille mantereille.
Alkanut sitten käynnistin tuota tuotantoja.
No Eurooppa pääosassa siellä. Saksa, Hollanti varmaan
suurimmat tällä hetkellä.
2000-luvulla sitten yritykset on alkanut ulkoistamaan toimintoja
enemmän niin.
Meillä tuotetaan sitten eri aloille ratkaisuja
varastointiin, pakkaamiseen, kuljetukseen ja
logistiikkatoimintoihin.
Ihan käytännössä.
Kaikenlaiseen yritysten erilaisiin tarpeisiin. Oli se
sitten ihan.
Tuota tuota.
Pelkkää pakkausta taikka muuta tämmöistä sitten niinku
logistista puolta.
Tehtaitten välillä alihankintoja ja tehtaan välillä.
Pakkauksia valmistetaan 4 tuotantoyksikössä, joista 3
Varkaudessa, 1 Rantasalmella.
Ja.
Varkaudessa oikeastaan jaotellaan sillä tavalla, että
Käsityökatu.
Jossa myöskin tää meidän konttori sijaitsee, niin täällä
tehdään tämmöiset käsityöerikoispakkaukset.
Ja.
Rautakatu sitten tuolla Kuvansijoen varressa.
Siellä valmistetaan tämmöiset bulkkitavarat, vientipakkaukset.
Sitten Kuvansintiellä.
Eli tossa viitostien varrella.
Siellä valmistetaan tämmöiset isommat lauta- ja
vaneripakkaukset ja Rantasalmella sitten enemmän
puualusta ja.
Liikevaihto vuonna 2022 reilu 21 miljoonaa ja henkilöstömäärä
noin 120 henkilöä.
Sitten tuota meidän pakkausratkaisuja mitä me nyt
valmistetaan, niin tää on nyt se meidän.
Niin sanottu bulkkituote, vientipakkaus, kokoontaittuva
vanerinen kertapakkaus, joka kyllä.
Kestää vähän enemmänkin kuin vain yhden kerran käyttää
tietysti, mutta lähtökohtaisesti tämmöinen kertapakkaus.
Suhteellisen ohut vaneri, 6-8 milliä ja.
Rakennetaan tuollaisella metalli profiililla.
Kannessa ja pohjassa ja näistä on sitten erilaisia variaatioita
on siis steel, wood ja mixed
Versioita alustalle ja ilman. Ja sitten myöskin tietysti.
Vaarallisen aineiden kuljetukseen ja sertifioidut UN
pakkaukset menee tähän samaan kategoriaan.
Sitten on vanerikontteja, puupakkauksia siellä vähän
paksumpaan vaneriin voidaan mennä. Käytetään myös havupuuta
hyvin paljon sitten valmistuksessa.
Kertalavat, kiertävät lavat ja kaulukset ihan standardi euroja
fin lavat ja sitten pienemmät teholavat ja.
Sitten ihan asiakkaan tarpeen mukaan valmistetut lavat ja
lavakaulukset.
Puu ja vaneri konteissa.
Kokoluokka menee ihan tuommoisesta nilkan korkuista.
Kaksikerroksisen omakotitalon kokoisiin pakkauksiin, että
skaala on laaja.
Sitten on näitä.
Työkalupakki laatikko mallisia pakkauksia eli xbox tool it ja
sitten special näissä vakiokokoja meillä.
On pienemmästä ihan yhden käden kannettavasta jo 2 henkilön
kannettavaan ja sitten ihan tietysti asiakkaan räätälöinnin
mukaan ja.
Voidaan varustella erilaisilla sisäosilla.
Tarvittaessa sitä laatikkoa lokerointia ihan mitä vaan.
Käytännössä asiakas vaatii tai tarvitsee.
Sitten tämmöiset räätälöidyt yhdistelmäpakkaukset, eli vähän
erikoisemmat pakkaukset. Nää on ehkä lähinnä enemmän sitten
tuommoiseen.
Tuommoiseen tuommoiseen niin kun.
Tehtaitten sisäiseen logistiikkaan alihankintojen,
alihankkijoiden ja tehtaan tuo oman tuotannon väliseen
tämmöinen kiertävä pakkaus voidaan valmistaa se tommoiseksi
kokoon taittuvaksi, jolloin se menee tyhjänä sitten
mahdollisimman pienessä tilassa ja.
Sielläkin on erinäisiä.
Koneistettuja.
Pehmusteita, vanerisia tukia mitä nyt sitten tarvitaankaan,
että tuote säilyy ehjänä aina matkan aikana niin.
Tällaisia myös.
No sitten noihin sivuvirtoihin mitä meillä on. No sahatavara ja
vaneri tuotannossa hukka noin 20%.
Purujätteet eli, joka tulee sahauksessa ja.
Tuota tuota tämmöistä pienemmästä pölystä. Niin.
Varkaudessa ajetaan Stora Enson Varkauden tehtaalle ja
Rantasalmella Suursavon sähkövoimalaitokselle,
polttoaineeksi ja ja lavalle päätyvä sahatavara ja
vanerihukka menee sitten Riikinevan voimalaitokselle
haketettavaksi ja poltetaan sitten tuolle lämpökattilassa.
Metallirainat tuotannon hukka noin 5% hukkamateriaali menee
tuohon paikalliselle.
Kierrätys firmalle kierrätettäväksi sieltä sitten.
Sulatukseen ja jatkokäyttöön.
Sitten tota.
Noista vanereista, mikä on nyt oikeastaan ehkä eniten
käytetään. Meille sitten on tuommoinen niinku sisäinen
sivuvirta, että jos jaotellaan vaneri 2 eri ryhmään sen
käytetyn liiman mukaan eli on tämmöinen EXT liimattu joka on
fenoliliimalla yleensä liimattu.
Kestää säätä hyvin voidaan hyödyntää omassa tuotannossa
esimerkiksi suoraan sopivan tuotteen kohdalla sellaisenaan.
Viistejatkettuna eli tämmöiseen täyteen.
Täyteen levyyn liitetään viistinjatkamalla sitten
tämmöinen vanerikaista, niin saadaan mittaa pidennettyä
levylle tarvittaessa. Jos ei standardi mitta riitä.
Ja sitten kapeammat kaistat näitä liimataan meillä
semmoiseksi seinäkkeiksi ja sitten käytetään pakkausten
alustarakenteissa esimerkiksi välituet ja isommat jalakset.
Niin jos tarvitaan vanerin jalasta, niin sitten on
säänkestävä. Jos pakkaus joutuu olemaan esimerkiksi maa
kosketuksissa ja tuolla pihalla varastoituna, niin ei ole heti
ensimmäisenä liimauksen pettämässä sitten.
Ja sitten on tämmöiset INT liimatut.
Eli ei niin säänkestävät vanerit, säilyy hyvänä ihan
tämmöisessä normaalissa huoneilmassa ja.
Jossain määrin katetussa varastoinnissa.
Käytetään tietysti omassa tuotannossa sopivan tuotteen
kohdalla suoraan jos tulee hukkakaistaa ja sitten
viistinjatkettuna tietysti. Mutta sitten kapeammat kaistat
niin on meillä käytännössä automaattisesti semmoista hukka
jätettä joka menee sitten.
Jätelavalle, josta joko joku
Pystyisi käytännössä vielä hyödyntämään sitten omassa
tuotannossa.
Mutta meille se on ihan automaattisesti jätettä, mutta
että.
Jos joku kokee ja tuntee että voisi olla.
Tarvetta jollekin kaistalle, josta voisi hyödyntää vaikka.
Liimapalkkia tai muuta niin.
Tässä voisi olla ihan hyvä.
Hyvä sauma.
Ja näin kiitoksia.
Lyhyt ja ytimekäs esittely.
Tarvittaessa lisätietoa sitten tuolta meidän nettisivuilta ja
kysymällä tietysti.
Kiitos Samu. Minua.
Utelias kun olen niin niin minua heti kiinnostaa tuo tuo kun
sanoit että se kapeampi kaista kaista automaattisesti on hukkaa
niin niin mitä se tarkoittaa se kapea kaista minkä levyinen se
silloin on siinä vanerilevyssä? Mitä te ette enää siinä
jatkoksessa esimerkiksi pysty hyödyntämään?
No se vähän riippuu.
Nyt en ihan tarkkaan muista mikä meillä on se alaraja, mutta
varmaan noin sanotaan.
No semmoinen 300 milliä leveä kaista. Varmasti menee vielä
aika pitkälti.
Tämmöisen niinku voidaan matalaa vaippaa ja muuta valmistaa
siitä, mutta että se on tosi 300 on varmaan aika lähellä.
Joku, joka meillä täällä on linjoilla kuuntelemassa, voi
vielä ehkä vaikka korjatakin tätä vähäsen, mutta että
sanotaan se 300 milliä voisi olla semmoinen aika hyvä raja.
Ja ne on kuitenkin sitten pituudeltaan. No se on standardi
mitoissa että se 22, 2 4 40 ja 1220 että jompaan kumpaan
suuntaan voi olla tietysti pienempiäkin. Riippuen siitä
sahauksesta sitten, että mitä muuta siinä sahataan.
Joo joo, kuinka paljon te pystytte hyödyntämään sitä sitä
jatkamista kun tuossa kerroit että sitä sitä te teette niin
onko teillä siellä jatkoskone pyörii 2 vuorossa vai vai kuinka
sitä sitten käytetään? No nyt en muista monessako vuorossa taitaa
olla yksi vuorossa tällä hetkellä, mutta että kyllähän
parhaimpina aikoina taitaa olla 2 ellei joskus jopa kolmessakin
ollut että.
Mutta kyllähän sitä tietysti semmoisia tuotteita on mitä
joutuu jatkamaan sitten vaneria niin.
Eikä välttämättä jatkoslapulla pysty sitten tekemään.
Järkevästi niin tulee muita reunaehtoja pakkauksissa eteen.
Sitten jatkaminen on.
Ihan hyvä vaihtoehto.
No niin joo, kyllä vielä kysyn sen verran, että kun kerroit
että menee tuonne energian hyödyntämiseen, teillä ne purut
ja ja no se puru ainakin oli ja sitten se vaneri vaneri meni
sinne riikin riikinnevalle, niin onko se teille tuota kustannus
vai vai saatteko te siitä materiaalista niin kun tuloa?
Nyt en muista ihan tarkkaan mitenkä päin se tässä menee ja
Laitisen Kari varmaan jos huutelee sieltä että mitenkä
päin se meni.
Taitaa siitä jokunen euro meille tulla.
Tulee, mutta kyllä siitä enemmän kustannuksia tulee kun.
On hyötyä tällä hetkellä.
Ja Riikinnevallahan se murskataan, että välttämättä.
Se meidän.
Niin sanottu polttojäte mikä sinne tulee, niin on kuulemma
liian kallista polttaa meidän.
Rivoossa niin mä veikkaan että se menee enemmänkin tuonne
heinävedelle sitten turpeen sekaan jos siellä vielä turvetta
poltetaan, se on sitten toinen asia.
Joo näin mä oon kuullut. Olin siellä jossain vaiheessa
kymmenentuhatta kuutiota meidän vanerijätettä niin
murskattavana, joka ei ole kuulemma kelvannut sitten
mihinkään ja.
Kun se on niin kallista.
Just just joo tossa oli toi että 20% hukkaa niin paljonko sitä
sitten käytännössä niinku kuutioina tai tonneina syntyy
sitä sitä vanerijätettä teillä niinku vuoteen noin parituhatta
kuutio joo kiitos.
Hyvä. Kiitoksia Savopakille ja mennäänkö sitten tuonne
Miikkan puheenvuoroon ja Suomen kuitulevyyn puolelle. Mitäs
Miikka tuumat ottaattek te Savopakin vaneri vaneri tuota
hukan sinne teidän raaka-aineeksi.
Kiitos kiitos kysymästä ja kiitos Samulle hyvästä
esityksestä.
Tässä on tää niin kun.
Sieltäkin sanottiin niin tää kustannus tästä murskaamisesta
tulee, että meillä tulee valmiina puruna meidän ja sitten
toi.
2000 kuution volyymi vuositasolla on aika silleen
pieni meidän tarpeisiin, että.
Ymmärrän. Ymmärrän hyvin ajattelin. Ajattelin vaan
kysäistä, että juurikin nämä volyymit että ymmärretään suurin
piirtein missä missä pyöritään ja tietysti sehän on vaan hyvä
hyvä jos savopakilla sitä hukkaa tulee vähän niin se on sinällään
sinällään hyvä asia, että tietysti teillä sitä sitten
tuotannossa sitä sivuvirtaa käytetään vähän reippaammin,
mutta ole hyvä jos sinulla on esitystä niin laita laitapa
näkyviin.
No niin nyt pitäisi näkyä. Kyllä näkyy.
Eli, edustan Suomen Kuitulevy Oy:tä, eli tuttavallisemmin
kaikille varmaan kovalevy tutuimpana, huokoista levyä ei
enää Suomessa valmisteta, mutta kovaa kuitulevyä vielä
Heinolassa.
Ja oon oon tosiaan Miikka Hokkanen ja myyntipäällikkönä ja
alueena koko Suomi ja Baltia semmoinen pieni alue. Mä vähän
tiivistin tätä tätä tota meidän normipohjaa niin.
Katsotaan sellaiset oleellisimmat.
Eli kuitulevy tehdas kuvassa.
Sijaitsee Heinolassa, meidän markkina-alue Eurooppa,
Pohjois-Afrikka ja meillä on sitten erilliset myynti ja
markkinointi tytäryhtiöt Iso-Britanniassa ja Ruotsissa
noin 75 työntekijää tällä hetkellä ja alunperinhän se on
tullut niin, että tontille on aikoinaan tullut ensin saha.
Sitten on tullut vaneritehdas, sitten on tullut lastulevytehdas
ja sitten sivuvirtoja pitäisi hyödyntää kun volyymit on suuret
niin sitten on tullut tää kuitulevytehdas.
Ja tota nyt kuitulevy tehdas on tontilla itse asiassa ainoa mikä
on jäljellä että että markkina kun on globaali niin se menee
aina sitä mukaa mitä siellä kannattaa tehdä.
Lyhyesti vähän meidän myyntiluvuista viime vuonna
tässä on euromääräiset prosenttiosuudet suurin
piirtein, missä näkyy, että UK, Ruotsi meidän päämarkkina Suomi
15%.
Volyymit on ehkä suomessa vähän isommat, mutta mutta taas taas
ruotsissa on pidemmät perinteet jalostetunmman kovalevyn
käyttöön ja samoin samoin UK, ssa sitten on.
Hyviä uusia asiakaskohtaisia sovelluksia mitkä nostaa sitten
tuota osuutta.
Ja kun puhutaan sivuvirroista, katsotaan meidän omistuspohjaa.
Sieltä löytyy versowood sekä UPM plywood ja versolta meille sitä
purua tulee.
Ja lisäksi yrityksellä on 3 yksityishenkilöä omistajana.
Eli meidän tavallaan se meidän raaka-aine.
Sivuvirrat hake ja puru niin se on täysin turvattu tällä, mutta
siinä tulee se se ongelma, että se on markkinahintojen ja toinen
käyttökohde sille purulle on just tää energia mihin mihin se
menee ja.
Siinä on sitten tietyt omat haasteensa.
Sitten vastuullisuus, vastuullisuus. Tässä
puutuotealalla on oikeastaan edellytys, että.
Että nää kaikki meidän meidän tota toimenpiteet tähän on
tullut asiakaslähtöisesti.
Eli eli siellä toi PEFC alkuperä sertifikaatti on ehkä sellainen
ihan perus olettamus, että pystyy toimimaan täällä ja että
me todennetaan että meidän raaka-aine on peräisin
laillisesta vastuullisesta lähteestä ja menee menee sieltä
löytyy toi.
PEFC numerokin jos joku haluaa tarkistaa.
Ja toimitaan eettisesti kiinnitetään.
Erityisesti huomiota työoloihin, terveyteen ja turvallisuuteen,
ympäristöasioihin ja siihen on ulkopuolinen auditointi.
Mitä muuta siihen vastuulliseen kun toimintaan kuuluu on
tietysti sitten tämä.
Mikä meidän raaka aine on, eli me käytetään?
Suomalaisessa puunjalostusteollisuudessa
syntyviä sivutuotteita, purua ja haketta liima-ainetta ei lisätä
siihen, vaan meidän prosessi perustuu siihen, että me
hyödynnetään. Se puun oma liima-aine ligniini suoraan ja
se
Lisä-aineiden osuus suurin piirtein on noin prosentin
luokkaa. Vähän riippuen asiakaskohtaisista tuotteista.
Me meillä on mahdollista tehdä se niinkin, että me ei lisätä
siihen mitään. Mutta mutta tota tässä puuta kun jalostetaan niin
on tiettyjä normeja mistä pitää päästä läpi, niin valitettavasti
joudutaan se lisäämään, mutta joillekin asiakkaille pystytään
tekemään.
Erikoistuotteina ajot, jossa ei ole mitään lisätty.
EPD on toi uusi hitti mikä tässä alalla alalla tota ympäristö.
Vaikutukset mitä meidän tuotteista on ja ja.
Tää tää on meille tulee olemaan kilpailuetu jatkossa, että
meillä on kaikista ympäristöystävällisin.
Puutuote tällä hetkellä kun jos mietitään että me käytetään
sivuvirtoja niin voidaan todeta niinku meidän EPD, ssakin on,
että yhtään puuta meidän tuotteen vuoksi ei ole tarvinnut
kaataa.
Mutta.
Mennään vähän eteenpäin. Siinä on toi ilmoituskanava. Eli jos
joku yhteistyökumppani tai muu henkilö haluaa ja näkee, että me
teemme jotain väärin niin pystyy.
Anonyymisti keskuskauppakamarin tarjoamalla kanavapalvelulla
niin sanotusti ilmiantamaan meidän toiminnan eli halutaan,
että meidän toiminta on läpinäkyvää.
No sitten yksinkertaistettuna, kun on niin lyhyt aika, niin
teen tällaisen pienen prosessin.
Eli.
Meillä on joku tarve.
Kuluttajilla ja se nyt on esimerkiksi.
Tässä tilanteessa valittu talo ja perinteisesti puutalo sitten.
Jolloin tarvitaan lautaa tai lautamateriaalia.
Että saadaan runko runko ja muut pystyyn. No siitä sahan kohdalla
nähdään, että missä me astutaan siihen peliin mukaan eli tullaan
tähän.
Purukasalle, puru- ja hakekasalle, josta sitten
otetaan se meidän hyöty ja mitä me tehdään sinne niin me
jauhetaan se kuiduksi. Lisätään se siihen hiukan vettä, painetta
ja lämpöä.
Ja puristetaan sitten sille siitä uusi tämmöinen levytuote
mikä mitä on sitten eri käyttö, käyttötarkoituksia ja muun
muassa toi talon rakentaminen on yksi, että aluskatteena,
vanerisubstituuttina, tietyillä dimensioilla mahdollinen.
Rossipohjalevyksi menee paljon.
Ja muuhun niinku levy levytuotteeksi vanerin vastaavan
tyyppisiä kun vaneri käyttökohteet.
Ja.
Mitä haasteita tässä alalla on niinku tuossa esiteltiin niin
tää on semmoinen trendi mikä sitten tulee mun näkemys ja.
Voidaan katsoa uutisiakin niin näkemysten mukaan koskemaan
kaikkia. Eli jos me halutaan tää hiilineutraali Suomi 2035, se
vuosiluku voi vaihtua, mutta se suunta on selkeä.
Ja 50% ympäristön ympäristöstä.
Syntyvistä päästöistä tulee rakennetusta ympäristöstä. No
sitten on tulossa tää 1.1.2025 rakentamislaki.
Mikä vaatii vaatii sitten.
Tällä hetkellä sen ympäristöselosteen.
Eli ton EPD mikä meillä on on laskettu tuohon eli selvitetään
ne mitkä ympäristövaikutukset siinä on ja täähän oikeastaan
keskittyy tällä hetkellä.
Mun tietojen mukaan oikeastaan vaan siihen hiileen ja
ekvalentti hiilipäästöihin sitten, että vielä ei. Ei oteta
niitä niin paljon niitä sivuvirtoja tähän huomioon,
mutta jos mietitään sitä tulevaisuutta ja sitten kun
niitä otetaan eli kun.
Toiminta kiristyy koko ajan niin niin sitten nekin nousee
isompaan rooliin.
No sitten kun verrataan meidän tuotetta muihin tuotteisiin eli
kuution verran kun laitetaan rakennukseen.
Meidän tuotetta, niin voidaan 1740 kiloa sitoa.
Ekvivalentti hiilidioksidi.
Ja mitä se niinku tarkoittaa siinä, että se oikeastaan johtuu
siitä, että kun se on niin tiiviisti puristettu eli toi
kuutiopaino on lähemmäksi 1000 tuolla 9 kahdeksassakymmenessä
ja joissain tuotteissa jopa yli 1000 kilossa kuutio, niin se
sitoo painoonsa nähden tilavuuteensa nähden eniten
hiilidioksidia kaikista puutuotteista ja tuossa näkyy,
että meidän virallisessa EPD, ssakin toi.
Sivuvirtojen ja puuraaka aineen osuus on se 98,43 % eli aika.
Aika.
Aika suuri osa.
Näin voisi todeta ja sitten kun.
Vertaillaan tota.
Hiilikädenjälkee
Tuossa valmistusvaiheessa a 1 – a 3 esimerkiksi eli tää nyt.
Merkkaa sitä samaa eli kuution verran kun käytetään niin 1771
Kiloa.
Sitoo hiiltä.
Sitten on lastulevy. Mikä on
Ehkä kolmasosa siitä MDF siihen lisätään liimaaineita HDF
samantyylinen lisätään liimaaineita plus että käytetään
neitseellistä puuta.
Niin ne on jo paljon huonompia. Vaneri on aika hyvä että se on.
Meillä on noin.
Tuplasti parempi verrattuna kuusi tai havuvaneriin se meidän
hiilensidontakyky johtuen siitä suuremmasta kuutiopainosta.
Ja sitten tämmöinen 30 sekunnin video tulisi, että.
Kestääkö tämmöinen tuote sitten, että jos meillä on.
6 millin levy niin mitä se kestää niin halusin tän tuoda
siihen vielä nopeasti tähän.
Esiin.
Siinä on 102 kiloa painoa, 600:n jaolla kiinnitys.
Ei tuota ongelmaa.
Ja 144 kiloa että tää on aika vaikea temppu vanerillakin
tehdä.
Tuolla 6 millin.
Paksuudella.
Siinä nopeasti ei tullut mitään halkeamia ja no minkä tyyppisiä
käyttökohteita sitten on niinku puhuttiin niin ensimmäisessä
kuvassa näkyy tuollainen meidän hope levy mitä nyt vaikka k
raudasta voi voi ostaa eli ihan perus suojaukseen.
Kotitalouskäyttöön. Sitten meillä on huonekaluteollisuuteen
menee ajoneuvotteollisuuteen pakkausteollisuuteen. Siellä
savopakkikin varmaan huomaa oikeassa alanurkassa. Ehkä tutun
tutumman tuotteen ei ei ole teiltä, mutta yks
asiakaskohtainen jossa vaihdettiin sitten 12 millisen
havun huonon saatavuuden mukaan 6 milliseen.
Levy substituuttina.
Ja saatiin siitä tietynlaiset säästöt sitten.
Ja rakennusteollisuuteen vasemmalla.
Alhaalla UK:ssa iso käyttökohde, että sitten mobile home
sisälevyt.
He.
Asiakkaat asiakkaat pinnoittaa itse ja ja tota me valmistetaan
sitten se runkolevy aluskatekäyttö. No ruotsissa
vähän suurempaa suomessa oikeastaan museoviraston
korjauskortti kutosen mukaiset kohteet niin silloin valitaan
yleensä meidän meidän levy, kun siellä korjauskortista on joko
pahvi tai sitten kovalevy niin niin ne on sen tyyppisiä
kohteita että että tota siinä se muutaman 100 € säästö siellä
katto remontissa niin sitä ei kannata ottaa siihen.
Ja tuossa pyöreässä kuvassa niin on tällainen erikoiskohde missä
oli käytetty sitten.
Sitten tota meidän 3 millistä kovalevyä julkisivulevynä ihan
viisikymmentäluvulla kun oli pulaa raaka aineista ja.
Se on 64-vuotta täyttänyt julkisivu ja ja tota tänä vuonna
olisi julkisivu remppa ensimmäisen kerran ajankohtainen
ja siihen asiakas valitsi sitten vähän paksumman 4.8 millisen.
Noin yritin olla mahdollisimman nopea ripeä ja sitten kerätään
vielä vähän kysymyksiin vastaamaan.
Kiitoksia Miikka.
Minkä verran teillä nyt sitä?
Versowoodin ja UPM:n sivuvirtaa hyödynnetään noin niinku
tonneina tai kuutioina siinä teidän tuotannossa.
Ne meillä on suurin piirtein 50 000-70 000 kuutioon se meidän
vuosituoton tuotantokapasiteetti tehtaalla eli eli purunahan se
on suurempi määrä, että.
Että se on tiivistettynä
Se eli sanotaan että paljon rekka tolkulla päivittäin.
Joo.
Ja ja nämä versowood ja UPM oli teillä omistajat, niin
ilmeisesti jostakin siitä lähiteollisuudesta
Ne sitten teille siihen tulee.
Joo joo kyllä sieltä sieltä tulee versolta.
Tällä hetkellä että sieltä sahateollisuudesta, mutta näissä
on just just tää että energiateollisuus varsinkin
nytten kun on nää vihreä vihreä aikakausi, niin se tietysti
aiheuttaa aiheuttaa siinä haasteita siinä siinä, että kun
se on kuitenkin ekologista polttaa myös purua verrattuna
kivihiileen.
No onko siinä raaka aineissa ollut hintapainetta? Noin kun
mainitsit niin niin niin onko se nostanut teillä tavallaan sen
raaka aineen hintaa kun sanoit että markkinahinnan joudutte
siitä kuitenkin ikään kuin maksamaan.
Joo jos me katsotaan forexin indeksin mukaista mukaista tota
biomassan hintaa, niin kyllä se on tästä heti.
Ja tän venäjä ukrainan konfliktin jälkeen noussut, että
heti kun se on se se tota se reitti sille raaka aineelle
tänne suomeen vähentynyt, niin se tietysti nostaa paikallisesti
paikallisesti niitä hintoja. Mutta tää forex indeksi katsoo
sen EU tasolle ja se on aika hyvin linjassaan siihen meidän
kustannusnousuihin siihen biomassan hintaan tällä
hetkellä.
Joo ja tosiaan menikö se niin, että te käytännössä hyödynnätte
sitä sivuvirtaa liki niinku 100 prosenttisesti, että taisit
sanoa, että niitä lisäaineita oli joku prosentin.
Luokkaa ja joskus ei ollenkaan.
Joo, eli meillä on vähän yli 200 asiakaskohtaista reseptiä ja se
pikkuisen vaihtelee mitä lisäaineita, mitä ominaisuuksia
se levylle haetaan, mutta se on keskimäärin sen 1-2% välissä.
Ja tosiaan me käytetään se hyöty.
Hukkalämpö tavallaan niin meidän omassa prosessissa ja myydään se
kuuma höyry eteenpäin voimalaitokselle ja taidetaan
ostaakin sitä takaisin sitten. Eli se on tosi tosi paljon
hyödynnetään siitä.
Kaikesta ja meillä on myös suljettu prosessivesi, josta me
kerätään sitten se ylimääräinen.
Ylimääräinen aines ja käytetään sekin lämpölaitoksella, että
mitään ei oikeastaan mene hukkaan meiltä.
Joo aika hyvä. Tuommoinen teollisesta symbioosista
kuulostaa, että sekä sivu toisen sivuvirran hyödyntäminen että
niiden omien sivuvirtojen vaikkapa lämmön tai tai sitten
sen vedessä olevan.
Jakeen hyödyntäminen niin kuulostaa hyvältä.
No, niin tässä vaiheessa. Onko muilla?
Kysymyksiä täällä Olli on jättänyt chattiin kysymyksen,
että onko muita kokemuksia tuosta julkisivu käytöstä.
Osaatko Miikka siihen vastata?
Muita muita kokemuksia ei ole sinänsä tullut vastaan. Meillä
on käyttöluokka kakkoseen tuotteita eli tuota katettuihin
ulkotiloihin löytyy suoraa levy just nimenomaan tää moisture
resistant ja siihenkin käytetään meillä on oma prosessi. Siihen
me saadaan se kosteuden.
Kesto siihen muusta sivuvirrasta, mutta mä en mä en
voi siihen. Se on meillä tota.
Tarkkaan varjeltu resepti niin, mutta tähänkin on käytetty niin
kun sivuvirtoja.
Julkisivukäytöstä ei oikeastaan.
Niinku suoranaisesti muuta, mutta sitten ruotsiin menee
tällaisiin tilaelementtieihin.
Asiakaskohtaisia, jossa he itse maalaa sitten ja niiden
käyttöiät on siellä noin.
15-25 vuoteen, mutta tällaista vastaavaa 64-vuotta kestänyttä
ja ja tässäkään niin levyt ei ollut mennyt miksikään, että
siellä oli pellava kitit linnut syönyt pellavakit ja ikkunan
pokien väliin oli sitten mennyt kosteutta, että sen takia tuli
ajankohtaiseksi toi julkisivumaalaus.
Joo, kiitos. Vastasiko tämä olli olli sinun kysymykseen?
Kyllä vastasi. Kiitoksia paljon.
Hyvä juttu.
Olisiko muita muita kysymyksiä nyt esittää joko tuonne
savopakin suuntaan tai tänne suomen kuitulevyille miikalle
miikalle.
En osaa nyt taivuttaa miikka sinun nimeäsi oikein tänä
aamuna. Pahoittelut siitä.
Ei kysymyksiä, kiitos. Tämä oli minusta oikein mielenkiintoinen
aamukahvi ja oikein hyvät hyvät esitykset. Hieman erilainen
näkökulma siitä mihinkä puupohjaista sivuvirtaa
käytetään, että tuolla savopakin puolella sitä ikään kuin syntyi
ja ja Suomen kuitulevy puolella sitä sitten hyödynnettiin ja ja
sitten kuitenkin savopakinkin sivuvirralle oli se hyvä
energiakäyttö sieltä löytynyt tästä tästä tuota läheltä.
Läheltä sitten.
Mutta jos.
Tässä vaiheessa ei ei muita kysymyksiä tai kommentteja ole.
Niin vielä kerron teille tiedoksi tuon meidän lokakuun
työpajan eli kiertotalouden liiketoimintamalleista. Meillä
on työpaja 26.10. Kuopion klubilla. Mikäli kiertotalous
liiketoiminta teitä vielä kiinnostaa, niin niin siellä
pääsee pohtimaan siihen omaan yritystoimintaan sitä
lisäbisnestä sieltä kiertotalous liiketoimintamallien kautta ja
ja tässä nyt oli pari esimerkkiä.
Muun muassa teille esitelty, mutta mikäli aikaa on ja
mielenkiintoa riittää, niin käykääpä tuolla
kiertotaloudella.fi nettisivujen kautta katsomassa kohta
tapahtumat ja sieltä löydätte tuon meidän seuraavan
tilaisuuden.
Mutta mikäli ei muita kysymyksiä kommentteja, kiitos päätämme
aamukahvit tähän ja toivotan kaikille oikein hyvää
päivänjatkoa ja viikon etenemistä.